Djuretik

Man kan definiera djuretik genom att säga att det handlar om att agera för det moraliskt goda för djur (inkluderat människor) och att förstå djur-mänskliga moraliska frågor genom kunskap och resonemang. På så vis är djuretik en praktisk syssla liksom en kognitiv studie.

Historik
Att djur är gjorda för människor har varit en traditionell attityd, åtminstone i det västerländska samhället, och det höll i sig åtminstone från Gamla testamentets tid fram till Darwin (1809-1882). Aristoteles (384 - 322 BC) tyckte att djur fanns till för att förse människor med mat och andra förnödenheter; Aquino (1225-1274) hävdade att avlivning av djur är acceptabelt och att vi kan behandla dem på vilket sätt vi vill som är till nytta för oss, och Descartes (1596-1650) hävdade att djur är själlösa robotar som inte kan lida, den naturliga följden är att vi kan göra nästan vad som helst med dem utan tankar om moral.

Människor har alltid velat framhäva skillnaderna mellan människor och djur för att upprätthålla och försvara sin tro på människans överlägsenhet. De rationella antog att djur saknar tanke, intelligens, språk och kreativitet. De andligt sinnade menade att djuren inte gjorts i "Guds avbild" och, även om vissa av dem uppskattade och beundrade djuren som Guds skapelser, anser sig många av dem till stor del oansvariga för djurs olycka och nöd. Generellt skyddar människor vissa djur, men bara om djuren tillhör människor som egendom.

Darwin påbörjade förändringen av mänsklighetens självcentrering genom att övertygande hävda att djur och människor utvecklats från samma förfäder (även om han inte vågade skriva det rakt ut). Denna evolutionära härstamning förklarar varför människan har samma utseende som djur, speciellt med apor. Detta chockerade den viktorianska allmänheten på Darwins tid men hans evolutionsteori i stort är nu allmänt accepterat.

Således uppstod ett etiskt dilemma. Djur och människa är likartade. Så om människor har moralisk status då bör djuren också ha moralisk status. Den största delen av Västerlandets filosofer lät den moraliska statusen hos djur passera som en trivial och obetydlig fråga. Men sedan 1970-talet har en energisk debatt bedrivits om djurs moraliska status, startad av bland andra filosofen Peter Singer.

Idag
Många människor kan idag fortfarande inte kan acceptera att djur skulle vara på samma moraliska nivå som mänskligheten, även om de tror på Darwins slutsatser. Men tack vare Singer och några andra filosofer finns det idag fler diskussioner och kontroverser om djur än tidigare. Det växande intresset för etiska frågor gällande djurens välfärd tvingar oss att ta hänsyn till subjektiva känslor hos djuren och hur vi på bästa sätt kan studera och förstå dem.

Debatten om djurs moraliska status bygger på grundläggande, gemensamma moraliska principer: det är fel att orsaka lidande och det är fel att diskriminera andra genom att ge större vikt vid din egen grupp. Tillämpa dessa principer konsekvent, säger Singer, och de leder till den logiska slutsatsen att vi moraliskt bör behandla djur som människor, förutsatt att djuren har relevanta likheter med människor.

Vissa djur-orienterade filosofer säger att den enda viktiga moraliskt relevanta likheten mellan djur och människor är att båda kan känna smärta och lidande – de är kännande. Den store engelske filosofen Jeremy Bentham (1748 - 1832) citeras ofta:
´Den dag kan komma, när resten av djuren förvärvar de rättigheter som aldrig kunde hållas från dem genom  tyranni. ... Frågan är inte "kan de resonera?" eller "kan de tala?" utan "kan de lida? ".´

Vilken rätt har vi att dra nytta av djur för vår egen vinning?Att använda dem utan att ha frågat om de vill. Eller att döda dem för päls eller kött. Eller att använda dem i djurförsök. Är våra liv mer värda än deras?  Det är allmänt accepterat att människans välfärd går före djurens: Detta reflekteras i  behandlingen av djur på många områden, inklusive bondgårdar, jakt, experiment och underhållning.

Om man anser att människor är mer värda än djur kan man vänta sig att det finns några egenskaper som innehas av människor men inte av djur och därför är människan mer värd. Men vilka egenskaper skulle det vara? Kanske bara det faktum att vara människa? Men på vilket sätt skulle det betyda något rent moraliskt?

Tom Regan, professor i filosofi, ser djurrätts-rörelsen som en del av rörelsen för mänskliga rättigheter och menar att djur som är subjekt i livet bör ha samma rättigheter till livet som människor. Han menar också att man bör basera djurens rättigheter på inneboende värden (ett värde i sig själv utan referens till människor) därför att de har känslor, uppfattningar, preferenser, minnen förväntningar osv.  "Alla djur är någon med ett eget liv."

När det sedan gäller djurhållning finns det där också många frågor. Har vi rätt att hålla djuren fångna? Vilken nivå av djurhållning är i så fall godtagbar? Hur tillfredsställda ska djuren vara? Är det tillräckligt om deras naturliga behov är något sånär tillfredsställda eller ska det vara maximerat? Är djurens liv i frihet alltid maximerat?

Djurens välfärd inkluderar de subjektiva känslorna hos djuren. Dessa kan vara svåra att mäta och ställer därför vetenskapen i ett dilemma. Men samtidigt bör lagar och regler baseras på en vetenskaplig kunskap om djuren, och denna inkluderar kunskap om deras välfärd. Mycket av de argument som finns idag fokuserar på lidande (rädsla, ensamhet, törst osv) och smärta, inte så mycket på positiva känslor som nöjdhet och välmående.

Något som är intressant i ämnet är hur olika t.ex. bönder och konsumenter upplever djurens välfärd. Upplevelserna har analyserats med hjälp av en ramreferens som består av värden, normer, övertygelser, intressen och kunskap. Böndernas upplevelser är jämna och utan undantag positiva: enligt dem är inget fel med djurens välfärd. Konsumenternas upplevelser var däremot ojämna men generellt negativa.

För att kunna studera djurens välfärd empiriskt behöver vi en objektiv bas för att bestämma när ett djur lider. Lidande inkluderar en vid skala av otrevliga känslomässiga tillstånd såsom rädsla, tristess, smärta och hunger. Djur i fångenskap lider ofta i situationer där de hindras från att utföra ett beteende som de är högt motiverade för. Priset djuren är beredda att betala för att uppnå eller komma ur en situation är ett index för hur djuret känner angående situationen. Omvårdnaden om djur kan på så vis baseras på en objektiv, djur-centrerad bedömning av deras behov.

Avel är ett annat område som kan diskuteras. Ska man bedriva avel och i så fall hur bör det gå till? Vilka hänsyn bör tas? Vet vi tillräckligt för att styra en ras/art genom avel? Om vi inte anser oss ha rätt till avel, går det överhuvud taget att "backa tillbaka" till att låta djuren ingå i ett naturligt ekosystem? Det finns förmodligen lika många frågor som svar på dessa frågor. 

Etiska teorier

Peter Singer, som med sin bok Animal Liberation startade en kraftfull rörelse i USA och Europa, beskriver sin princip enligt följande: Essensen av principen om "Lika hänsyn till intressen" är att man bör ge lika vikt i de moraliska överläggningarna åt effekterna för alla de individer som påverkas av en handling. Med det menas att om t.ex. X och Y påverkas av en handling och om X förlorar mer än Y vinner är det bättre att inte göra handlingen. Den totala effekten bör gå minst jämnt ut. Alltså, en slags parallell till win-win, fast inte för individen utan för det totala antal individer som berörs av skeendet.

Richard Dudley Ryder som är brittisk djur-etik-filosof och som driver djurrättskampanjer, fördömer utilitarism (nyttomoral, se Singer ovan) och har myntat begreppet Painism på 1990-talet. Han menar att alla djur har rättigheter och moralen borde grundas på att minska smärta och lidande hos alla individer.

Bekoff nämner även en rad principer och maxim som hör hemma i etiska sammanhang och resonemang, såsom t.ex. Försiktighetsprincipen och Lika värde. Bekoff säger: " Det finns ingen etisk regelbok vi kan följa för att ge oss vissa svar. Ingen teori eller metod och inget koncept kan ensamt vara tillräckligt för uppgiften…vi har tillgång till en konstellation av moraliska koncept som vi kan använda som principer och maxim för att utvärdera bättre sätt att leva… vi kan anpassa vår moraliska kompass för att hitta sätt för oss och djuren att må bättre eller sämre. Det är praktisk etik."

Antonites och Odendaal däremot menar att det bör finnas gemensamma riktlinjer för hur djur behandlas: "Om inga universella maximerade guidelinjer som innehåller ansvar utvecklas, kommer fortsatt tvetydighet och grymhet att råda." Antonites och Odendaal menar att det krävs utbildning för att förbättra vårt etiska medvetande och attityd gentemot djur.

De skriver vidare: "Människans tvetydiga förhållningssätt är relaterat till det sätt människor ser på sig själva och hur människor uppfattar naturen, eller den icke-mänskliga omgivningen som inkluderar djur. Människor antingen ser sig själva som fullständigt överlägsna sin omgivning och djur; eller så kan de se sig som en jämställd del av allt… Problemet för etiken är att båda synsätt kan innehålla ett mått sanning."

Etiska teorier hjälper oss på två sätt: att organisera våra tankar vid beslut om vilka moraliska åtgärder som ska vidtas, till exempel om djurens rättigheter, och att bättre förstå andra människors moraliska ställning. 

Människor har genom århundradena frågat tre vanliga moraliska frågor och filosofer har utvecklat tre inflytelserika teorier som försöker hitta en lösning. De flesta etiska ställningstaganden kan förstås i förhållande till dessa etiska teorier, även kallad moraliska system eller moraliska ramar. De tre moraliska frågor människor ställer och etiska teorier filosofer har arbetat fram är:

Vilket resultat vill jag uppnå?
- Consequentialism (konsekvens-etik). Man bör agera så att resultatet blir bäst möjligt. Det är en målinriktad etik, enbart det goda resultatet är viktigt, inte hur det uppnås. Denna etik passar bra när det handlar om många individer.

Vad är min plikt att göra?
- Deontology (plikt-etik). Man bör agera enligt vad man anser vara sin plikt, även om man genom att göra så skadar sig själv eller andra. Denna etik passar vid etiska konfliktsituationer.

Vad borde jag göra som en god människa?
- Dygd-etik. Att ta goda etiska beslut är baserat på personliga kvaliteter som medkännande, godhet, respekt, tolerans, ärlighet och mod. Enligt dygdetiken bör alla dessa egenskaper vara avgörande i ett etiskt beslut. Moderna dygdetik säger att man bör försöka vara en god person ur alla aspekter hela tiden. Denna etik passar vid personliga beslut.

Vilken etisk teori man väljer beror mycket på ens personlighet.

Robotar och etiska frågor
Något jag bara kort vill nämna här är de etiska frågor som kan uppstå samband med robotar som liknar oss i intelligens. "Detta väcker naturligtvis också en mängd etiska problem", säger Gärdenfors. Om en annan icke-biologisk varelse har likheter med oss, ska då samma etiska och moraliska hänsyn tas som för människor och djur? Men han påpekar att forskningen är i sin linda och det finns mycket att göra innan robotar har både självmedvetenhet och känslor. – Menar då Gärdenfors att dessa två egenskaper är de viktigaste för etiska hänsyn? (Egen notering).

Slutsats
Genom kunskap om den etiska historien kan vi få förståelse för vår situation idag. Det finns många olika etiska synsätt och teorier som kan hjälpa oss att få ett underlag för etiska beslut och moraliska synsätt. 

Relevanta likheter mellan djur och människor (i moraliska termer) kan kokas ner till grundläggande krav, såsom t.ex. rätten att reproducera och föra vidare sina gener, rätt till frihet och rätten att inte tvingas lida för andras vinst (som i experiment och på bondgårdar). Problemet är att hela vårt samhälle måste ändras till följd av en förändrad moralisk syn på djur. Låt oss säga att vi kanske inte längre anser oss ha rätt att hålla djur fångna eller styra deras reproduktion. Det får då stora konsekvenser för vårt samhälle. Jag tror att det är en viktig anledning till att denna moraliska process går så trögt.

För egen del tycker jag att alla liv är lika mycket värda och att vi därför inte bör vinna mer än de, i relationen mellan oss. Vad kan vi göra just nu, så som samhället ser ut? Eftersom vi valt att leva tillsammans med djur (och håller dem i fångenskap och bedriver avel) är vi skyldiga att åtminstone lära känna djurens behov och känslor för att bättre kunna tillfredsställa deras behov. Vi bör se till att det blir en win-win-situation (Bekoff kallar det ömsesidig vinning). 

Källor:
http://www.oxfordanimalethics.com/who-we-are/fellows/
Bekoff, M (2007/red) Encyclopedia of human-animal relationships A global exploration of our connections with animals.
Antonites and Odendaal (2004). Ethics in Human-Animal Relationships.
Te Velde, Aarts and Woerkum (2001). Dealing with ambivalence farmers and consumers perceptions of animal welfare in livestock breeding.
Singer (). Animal Liberation
Dawkins (1990). From an animal´s point of view: Motivation, fitness and animal welfare.
Regan (1983). Animal Rights.
http://www.animalethics.org.uk
Gärdenfors (2000). Hur homo blev sapiens

/Carita Johansson
Februari 2012